Vlagatelji, bodisi domači ali tuji, namreč za svoj pristan izberejo države, kjer se počutijo varno in kjer lahko dosežejo največjo dodano vrednost, v Sloveniji pa na tem področju šepamo, meni Turk.
"Smo država z visokim tveganjem, saj se ob vsaki politični menjavi zamenja petina vodilnega menedžmenta, zakonodaja je nestanovitna, birokracija duši nove projekte, povrh vsega pa smo še zelo, zelo dragi," pravi Turk in dodaja, da so vse to elementi, ki jih lahko spremenimo in na ta način pritegnemo tako tuje kot domače investitorje.
O ukrepih za uravnoteženje javnih financ, ki jih je pripravila vlada, meni, da so nujni in bi morali biti sprejeti in udejanjeni že prej. "Ne samo da so nujni, mislim tudi, da so dobri. Vemo namreč, da je doslej gospodarstvo nosilo vse breme krize in čas je, da se to nekako uravna. To pomeni, da je tudi javni sektor na vrsti za varčevanje," je povedal.
V Združenju Manager so tako ukrepe podprli. Povedali pa so tudi, da je to lahko samo prvi korak in da je to morda le 10 odstotkov tega, kaj je v državi še treba storiti.
Njihovi predlogi, kaj je treba narediti poleg predlaganega, so še npr. debirokratizacija, poenostavitev postopkov za umeščanje objektov v prostor in dvig meje dohodninskih razredov, s katero bi lahko razbremenili srednji sloj in zmanjšali tudi razloge za sivo ekonomijo.
Zavzemajo se tudi za znižanje davčnih obremenitev, predvsem tistih, ki spodbujajo tudi produktivnost, ukrepe za spodbujanje ustanavljanja malih podjetij in samozaposlitve ter to, da država resno razmisli o svojem umiku iz lastništva nekaterih nestrateških gospodarskih družb v Sloveniji.
Dvig davka na dodano vrednost bi se medtem Turku zdel najmanj pameten ukrep, glede uvedbe zdaj predlaganega 4. davčnega razreda, ki postavlja mejo po nekaterih željah pri 60.000 ali 70.000 evrih, pa pravi, da je ta bistveno prenizka in celo nepotrebna.
"Vedeti moramo, da gre za dodatno obdavčitev dela, ob tem da smo že sedaj med najbolj obdavčenimi na svetu in bo gospodarstvo samo še dodatno obremenila," je dejal Turk in dodal, da dodatna obremenitev srednjega sloja, ki dejansko največ lahko prispeva k temu, da pridemo iz krize, ni smiselna.
Ob vsem tem meni, "da je zdaj dejansko čas za Slovenijo, da tako, kot smo leta 1991 stopili skupaj, ko smo imeli za cilj neodvisno državo, tudi zdaj stopimo skupaj. Le da si moramo tokrat zadati za cilj uspešno gospodarsko državo".
Poleg tega je v zvezi z Združenjem Manager, ki ima okrog 1200 članov, še navedel, da so v zadnjih dveh letih izpeljali postopke v okviru častnega razsodišča in pet menedžerjev bodisi izključili bodisi so sami izstopili iz združenja. "To pomeni, da smo šli skozi nekakšno samoočiščenje, kjer smo jasno povedali, kaj je prav in kaj narobe," je dejal.
Postopke so vodili proti šestim menedžerjem. Njihovi člani tako niso več: Hilda Tovšak, Ivan Zidar, Igor Bavčar, Boško Šrot in Boštjan Peterman. V postopku proti Binetu Kordežu pa stvari pozorno spremljajo. Izrekli so mu javni opomin in čakajo, da v pravdnem postopku pridejo na dan kakšne nove informacije.